FanøKalender.dk
Dato
Genre
Søg
Kultur- og Aktivitetscentret STIEN
Paltholmterrasserne 13520 Farum
Tlf: 42955300
GPS-info: Lat 55.8165, Lon 12.378
Kultur og aktivitetscenteret 'Stien' ligger ved Paltholmterrasserne, med udkørsel lige ud til Paltholmvej i Farum.
Med auditorium, gymnastiksal, stor dansesal med spejle på væggen, teatersal og projektrum, er Stien centrum for et væld af arrangementer.
Stedet er delvist ubemandet, og derfor skal lån af lokaler aftales med personalet i forvejen. Læs mere på Stiens hjemmeside.
![](https://www.kultunaut.dk/perl/images/stedupload/w300_2113599.jpg)
![Kultunaut](https://www.kultunaut.dk/images/nautlogo/nautlogo-989898-trans.png)
Viser 8 events
fra/efter 17. aug. 2024
![Spansk A2-6](https://www.kultunaut.dk/perl/images/stedupload/W160H160_2113599.jpg)
8
JAN
Diverse |
Undervisning
Spansk A2-6
Kultur- og Aktivitetscentret STIEN, 16 mødegange kl. 12-13.40.
Onsdag den 4. september 2024 til onsdag den 8. januar 2025, 16 mødegange kl. 12-13.40.
Arrangør:
AOF Nordsjælland - Furesø
Sted:
På holdet er der fokus på at tale. spansk selvom vi arbejder med alle 4 færdigheder (at tale, at lytte, at læse og. at skrive.). Bogen vi arbejder med hedder. "Aula Internacional 2 - nueva edición". ISBN: 9788415640103. Vi.
Fortsætter med kapitel 9 og vi bliver ved med at opbygge et basalt ordforråd
til dagligdags situationer og samtidigt at få et grundlæggende indblik i spansk
grammatik.
Undervisningen kan gennemføres over
Zoom hvis det er nødvendigt.
Du er velkommen til at kontakte
underviseren Albena Radeva på telefonnummer: 21 96 38 84 eller på e-mail albena.radeva@outlook.dk
Hold: 2024206003
til dagligdags situationer og samtidigt at få et grundlæggende indblik i spansk
grammatik.
Undervisningen kan gennemføres over
Zoom hvis det er nødvendigt.
Du er velkommen til at kontakte
underviseren Albena Radeva på telefonnummer: 21 96 38 84 eller på e-mail albena.radeva@outlook.dk
Hold: 2024206003
![Spejlbilleder og molekyler](https://www.kultunaut.dk/perl/images/dkbib/W160H160_sitesdefaultfiles202407Spejlbillederogmolekyler2084x2084pxudentekst.jpg)
24
SEP
Diverse |
Foredrag
Spejlbilleder og molekyler
Kultur- og Aktivitetscentret STIEN, kl. 19-21.
Tirsdag den 24. september 2024, kl. 19-21.
Sted:
Naturvidenskabelige foredrag.
Klub 'High Five Five' og Furesø Bibliotekerne byder atter velkommen til live-stream af naturvidenskabelige foredrag fra Aarhus Universitet. Niveauet er højt og udfordrende, men alle kan få udbytte af foredragene uanset faglige forudsætninger.
Tirsdag 24. september kl. 19-21: Spejlbilleder og molekyler ved professor i kemi Karl Anker Jørgensen
Spejlbillede-molekyler består af samme atomer, men er et spejlbillede af hinanden. Det ene kan være vital for os mens den anden version kan være giftig. Derfor er det afgørende at forstå molekylernes struktur - bl.a. når der udvikles nye lægemidler.
Dine to hænder er ikke ens: den ene hånd er et spejlbillede af den anden. På samme måde er det med en række vitale molekyler inden i os og omkring os - livets molekyler. De består af samme slags atomer, men er spejlbilleder af hinanden. Forunderligt nok er det ofte kun den ene af de to spejlbillede-versioner af disse molekyler der forekommer i os mennesker.
Ligesom kun højre hånd passer i en højre-handske, er det med spejlbillede-molekyler og receptorer for kroppens sanser: fx har molekylet, som passer i vores receptor for duften af jordbær, en spejlbillede-version - og dét molekyle sanser vi som duften af basilikum. For andre molekyler kan den ene spejlbillede-version være vital for os, mens den anden version kan være giftig eller ligefrem dødelig.
Derfor er den rumlige opbygning af fx et lægemiddel ofte af afgørende betydning for dets biologiske og derigennem helbredsmæssige effekt. Under foredraget vil du høre eksempler på hvordan Aarhus-forskere har bidraget til udvikling af nye lægemidler pga. deres ekspertise i molekyler og deres spejlbilleder og hvordan denne nye forskning kan bidrage til en mere bæredygtig fremstilling af lægemidler.
Du vil også høre om hvordan spejlbillede-molekyler påvirker vores liv og omgivende samfund
Tirsdag 24. september kl. 19-21: Spejlbilleder og molekyler ved professor i kemi Karl Anker Jørgensen
Spejlbillede-molekyler består af samme atomer, men er et spejlbillede af hinanden. Det ene kan være vital for os mens den anden version kan være giftig. Derfor er det afgørende at forstå molekylernes struktur - bl.a. når der udvikles nye lægemidler.
Dine to hænder er ikke ens: den ene hånd er et spejlbillede af den anden. På samme måde er det med en række vitale molekyler inden i os og omkring os - livets molekyler. De består af samme slags atomer, men er spejlbilleder af hinanden. Forunderligt nok er det ofte kun den ene af de to spejlbillede-versioner af disse molekyler der forekommer i os mennesker.
Ligesom kun højre hånd passer i en højre-handske, er det med spejlbillede-molekyler og receptorer for kroppens sanser: fx har molekylet, som passer i vores receptor for duften af jordbær, en spejlbillede-version - og dét molekyle sanser vi som duften af basilikum. For andre molekyler kan den ene spejlbillede-version være vital for os, mens den anden version kan være giftig eller ligefrem dødelig.
Derfor er den rumlige opbygning af fx et lægemiddel ofte af afgørende betydning for dets biologiske og derigennem helbredsmæssige effekt. Under foredraget vil du høre eksempler på hvordan Aarhus-forskere har bidraget til udvikling af nye lægemidler pga. deres ekspertise i molekyler og deres spejlbilleder og hvordan denne nye forskning kan bidrage til en mere bæredygtig fremstilling af lægemidler.
Du vil også høre om hvordan spejlbillede-molekyler påvirker vores liv og omgivende samfund
![Foredrag om: Atrieflimren og dens behandling](https://www.kultunaut.dk/perl/images/nemtilmeld2/W160H160_imagesdescriptions1928720240925Samuelhjerteflimmerogablation.jpg)
25
SEP
Diverse |
Foredrag
Foredrag om: Atrieflimren og dens behandling
Kultur- og Aktivitetscentret STIEN, kl. 17-18.30.
Onsdag den 25. september 2024, kl. 17-18.30.
Pris: Entré: 40 kr
Køb/bestil billet
Arrangør:
Hjerteforeningen Furesø
Sted:
Samuel K. Sørensen har været læge i mere end 10 år. Samuel har arbejdet på Hjerteafdelingerne på Rigshospitalet, Gentofte, Næstved, Bispebjerg og Roskilde, hvor han har forsket i atrieflimren i en årrække. Endelig har hanskrevet ph.d.
Samuel K. Sørensen har været læge i mere end 10 år.
Samuel har arbejdet på Hjerteafdelingerne på Rigshospitalet, Gentofte, Næstved, Bispebjerg og Roskilde, hvor han har forsket i atrieflimren. Han har skrevet en ph.d. om ablationsbehandling.
Kom og svar på disse og mange andre spørgsmål:
· Hvad er atrieflimren?
· Hvad skyldes det?
· Hvad er symptomerne?
· Hvordan behandles det?
· Hvad er ablationsbehandling, og hvem er det for?
· Hvordan fungerer de nye behandlingsmetoder?
· Hvad kan jeg selv gøre for at forebygge atrieflimren?
Der vil være mulighed for at stille spørgsmål.
Hjerteforeningen Furesø vil være vært for en forfriskning.
Deltagelse er gratis for Hjerteforeningens medlemmer.
Alle er velkomne, men det koster 40 kr. for alle andre.
Tilmelding er nødvendig og skal ske senest mandag den 16. september kl. 12:00 . OBS : husk at printe billetten og tag den med den 25. september.
Spørgsmål? Kontakt formand Berit Becker på: hjerte.bbn@gmail.com eller tlf.: 5195 5133
Samuel har arbejdet på Hjerteafdelingerne på Rigshospitalet, Gentofte, Næstved, Bispebjerg og Roskilde, hvor han har forsket i atrieflimren. Han har skrevet en ph.d. om ablationsbehandling.
Kom og svar på disse og mange andre spørgsmål:
· Hvad er atrieflimren?
· Hvad skyldes det?
· Hvad er symptomerne?
· Hvordan behandles det?
· Hvad er ablationsbehandling, og hvem er det for?
· Hvordan fungerer de nye behandlingsmetoder?
· Hvad kan jeg selv gøre for at forebygge atrieflimren?
Der vil være mulighed for at stille spørgsmål.
Hjerteforeningen Furesø vil være vært for en forfriskning.
Deltagelse er gratis for Hjerteforeningens medlemmer.
Alle er velkomne, men det koster 40 kr. for alle andre.
Tilmelding er nødvendig og skal ske senest mandag den 16. september kl. 12:00 . OBS : husk at printe billetten og tag den med den 25. september.
Spørgsmål? Kontakt formand Berit Becker på: hjerte.bbn@gmail.com eller tlf.: 5195 5133
![Jordens forhistoriske klimakatastrofer](https://www.kultunaut.dk/perl/images/dkbib/W160H160_sitesdefaultfiles202407Jordensforhistoriskeklimakatastrofer169udentekst.jpg)
1
OKT
Diverse |
Foredrag
Jordens forhistoriske klimakatastrofer
Kultur- og Aktivitetscentret STIEN, kl. 19-21.
Tirsdag den 1. oktober 2024, kl. 19-21.
Sted:
Naturvidenskabeligt foredrag.
Klub 'High Five Five' og Furesø Bibliotekerne byder atter velkommen til live-stream af naturvidenskabelige foredrag fra Aarhus Universitet. Niveauet er højt og udfordrende, men alle kan få udbytte af foredragene uanset faglige forudsætninger.
Tirsdag 1. oktober kl. 19-21. Jordens forhistoriske klimakatastrofer Ved professor i geofysik David Lundbek Egholm
Igennem Jordens 4,6 mia. års historie har klimaet ændret sig mange gange - fra ekstreme kuldeperioder hvor Jorden var dækket af is og sne til globale hedebølger med skove og krokodille-lignende dyr i Arktis. Variationer i drivhuseffekten har spillet en nøglerolle hele vejen igennem, men hvad styrede drivhuseffekten før vi mennesker kom til, og hvad kan vi lære af det?
Én af Jordens unikke egenskaber er at dens yderste lag er brudt op i store plader som kan bevæge sig, kaldet pladetektonik. Når de tektoniske plader bevæger sig, kan det resultere i perioder med mange vulkanudbrud som tilfører CO2 til atmosfæren. Ligeledes kan bevægelse i de tektoniske plader også resultere i perioder med meget bjergkædedannelse som fjerner CO2 fra atmosfæren ved at omdanne CO2 til mineraler som bindes i jordlagene. Jordens pladetektonik har altså en tydelig indvirkning på vores klima via dens påvirkning på kulstof, C, et yderst vigtigt grundstof. Kulstof indgår i alle organiske forbindelser og har en helt essentiel rolle for livet på Jorden. Ud over at spille en rolle i biologiske processer på Jordens overflade er kulstof også en vigtig del af de geologiske processer dybt nede i jorden hvor man finder både olie, gas og mineraler. Udvekslingen af kulstof mellem atmosfæren, de biologiske processer på planetens overflade og de geologiske processer dybt nede i jorden kaldes for Jordens kulstofkredsløb.
Kom og hør om Jordens klimahistorie, kulstofkredsløbet og menneskers indflydelse på det. Du vil i foredraget også høre mere om omdannelse af CO2 til mineraler og hvordan forskerne vil udnytte Jordens geologiske lag til aktivt at fjerne CO2 fra atmosfæren. Jorden har en 4,6 mia. år lang klimahistorie - hvad kan vi lære af fortiden og hvor er vi på vej hen?
Tirsdag 1. oktober kl. 19-21. Jordens forhistoriske klimakatastrofer Ved professor i geofysik David Lundbek Egholm
Igennem Jordens 4,6 mia. års historie har klimaet ændret sig mange gange - fra ekstreme kuldeperioder hvor Jorden var dækket af is og sne til globale hedebølger med skove og krokodille-lignende dyr i Arktis. Variationer i drivhuseffekten har spillet en nøglerolle hele vejen igennem, men hvad styrede drivhuseffekten før vi mennesker kom til, og hvad kan vi lære af det?
Én af Jordens unikke egenskaber er at dens yderste lag er brudt op i store plader som kan bevæge sig, kaldet pladetektonik. Når de tektoniske plader bevæger sig, kan det resultere i perioder med mange vulkanudbrud som tilfører CO2 til atmosfæren. Ligeledes kan bevægelse i de tektoniske plader også resultere i perioder med meget bjergkædedannelse som fjerner CO2 fra atmosfæren ved at omdanne CO2 til mineraler som bindes i jordlagene. Jordens pladetektonik har altså en tydelig indvirkning på vores klima via dens påvirkning på kulstof, C, et yderst vigtigt grundstof. Kulstof indgår i alle organiske forbindelser og har en helt essentiel rolle for livet på Jorden. Ud over at spille en rolle i biologiske processer på Jordens overflade er kulstof også en vigtig del af de geologiske processer dybt nede i jorden hvor man finder både olie, gas og mineraler. Udvekslingen af kulstof mellem atmosfæren, de biologiske processer på planetens overflade og de geologiske processer dybt nede i jorden kaldes for Jordens kulstofkredsløb.
Kom og hør om Jordens klimahistorie, kulstofkredsløbet og menneskers indflydelse på det. Du vil i foredraget også høre mere om omdannelse af CO2 til mineraler og hvordan forskerne vil udnytte Jordens geologiske lag til aktivt at fjerne CO2 fra atmosfæren. Jorden har en 4,6 mia. år lang klimahistorie - hvad kan vi lære af fortiden og hvor er vi på vej hen?
![Teleskopet vores øje til universet](https://www.kultunaut.dk/perl/images/dkbib/W160H160_sitesdefaultfiles202407Teleskopetvoresoejetiluniverset169udentekst2028129.jpg)
22
OKT
Diverse |
Foredrag
Teleskopet vores øje til universet
Kultur- og Aktivitetscentret STIEN, kl. 19-21.
Tirsdag den 22. oktober 2024, kl. 19-21.
Sted:
Videnskabeligt foredrag.
Klub 'High Five Five' og Furesø Bibliotekerne byder atter velkommen til live-stream af naturvidenskabelige foredrag fra Aarhus Universitet. Niveauet er højt og udfordrende, men alle kan få udbytte af foredragene uanset faglige forudsætninger.
Tirsdag 22. oktober kl. 19-21. Teleskopet - vores øje til universet
Ved professor i astrofysik Hans Kjeldsen & museumsinspektør Hans Buhl
Teleskoperne giver os ikke bare flotte billeder, men kan også give os viden om bl.a. big bang og universets udvidelse, samt om stjerners grundstofindhold og deres exoplaneter. Hør om teleskopets historie og hvordan det er nøglen til at forstå universet.
Menneskets syn på universet blev ændret for altid, da den italienske fysiker og astronom Galileo Galilei for godt 400 år siden rettede en primitiv kikkert mod nattehimlen. For han så detaljer på himlen, som intet øje før havde set. Siden da har udviklingen af astronomiske teleskoper til stadighed flyttet grænsen for vores erkendelse af universet.
Teleskoperne giver os ikke bare flotte billeder. Ved at analysere det lys som forskellige teleskoper indfanger kan vi også få viden om bl.a. big bang og universets udvidelse, om galaksers rotation, om stjerners grundstofindhold, temperatur og opbygning - og om de har exoplaneter omkring sig.
Hør videnskabshistoriker Hans Buhl og astrofysiker Hans Kjeldsen fortælle om kikkertens udvikling, og hvordan den virker. De giver også eksempler på nogle af de fascinerende objekter og fænomener i universet, som vi kan se takket være vor tids avancerede teleskoper, både jordbaserede kæmpeteleskoper og James Webb-rumteleskopet.
I foredraget får du altså ikke kun historien om kikkerten men også fortællingen om hvordan den har hjulpet os til vores nuværende forståelse af universet
Tirsdag 22. oktober kl. 19-21. Teleskopet - vores øje til universet
Ved professor i astrofysik Hans Kjeldsen & museumsinspektør Hans Buhl
Teleskoperne giver os ikke bare flotte billeder, men kan også give os viden om bl.a. big bang og universets udvidelse, samt om stjerners grundstofindhold og deres exoplaneter. Hør om teleskopets historie og hvordan det er nøglen til at forstå universet.
Menneskets syn på universet blev ændret for altid, da den italienske fysiker og astronom Galileo Galilei for godt 400 år siden rettede en primitiv kikkert mod nattehimlen. For han så detaljer på himlen, som intet øje før havde set. Siden da har udviklingen af astronomiske teleskoper til stadighed flyttet grænsen for vores erkendelse af universet.
Teleskoperne giver os ikke bare flotte billeder. Ved at analysere det lys som forskellige teleskoper indfanger kan vi også få viden om bl.a. big bang og universets udvidelse, om galaksers rotation, om stjerners grundstofindhold, temperatur og opbygning - og om de har exoplaneter omkring sig.
Hør videnskabshistoriker Hans Buhl og astrofysiker Hans Kjeldsen fortælle om kikkertens udvikling, og hvordan den virker. De giver også eksempler på nogle af de fascinerende objekter og fænomener i universet, som vi kan se takket være vor tids avancerede teleskoper, både jordbaserede kæmpeteleskoper og James Webb-rumteleskopet.
I foredraget får du altså ikke kun historien om kikkerten men også fortællingen om hvordan den har hjulpet os til vores nuværende forståelse af universet
![Tal, tilfældigheder og tipping points](https://www.kultunaut.dk/perl/images/dkbib/W160H160_sitesdefaultfiles202407Taltilfaeldighederogtippingpoints169udentekst.jpg)
5
NOV
Diverse |
Foredrag
Tal, tilfældigheder og tipping points
Kultur- og Aktivitetscentret STIEN, kl. 19-21.
Tirsdag den 5. november 2024, kl. 19-21.
Sted:
Videnskabeligt foredrag.
Klub 'High Five Five' og Furesø Bibliotekerne byder atter velkommen til live-stream af naturvidenskabelige foredrag fra Aarhus Universitet. Niveauet er højt og udfordrende, men alle kan få udbytte af foredragene uanset faglige forudsætninger.
Tirsdag 5. november kl. 19-21: Tal, tilfældigheder og tipping points ved professor i statistik Susanne Ditlevsen
Statistik kan nemt misbruges og fejltolkes, men statistik spiller også en vigtig rolle i at forstå verden omkring os. Hør om statistikkens heldige og mindre heldige historier og dyk ned i den nyeste forskning omkring tipping points i klimaet.
Når salget af cykelhjelme stiger er der flere cykelulykker. Ergo er det farligt at køre med cykelhjelm! Eller er det nu også det? Måske bliver der solgt flere cykelhjelme fordi det er blevet farligere at cykle i trafikken? Men er det nu også rigtigt? Måske bliver der bare solgt flere hjelme og der er flere ulykker fordi der er flere der cykler? En sammenhæng betyder ikke, at der også er en årsagssammenhæng. Statistik kan nemt misbruges og fejltolkes, men statistik har spillet og spiller også en meget vigtig rolle i at forstå og afdække hvordan verden hænger sammen. Mange videnskabelige opdagelser er først blevet gjort udelukkende ved at undersøge statistiske sammenhænge - og først senere er de underliggende årsager blevet opdaget og forstået.
Kom og hør professor i statistik Susanne Ditlevsen fortælle om statistikkens heldige og mindre heldige historier - fra sømænd med skørbug, til børnedødelighed på fødselsklinikker, en teknisk fejl i en rumfærge der havde fatale konsekvenser og mulig racisme i amerikansk politi.
I foredraget vil du også dykke ned i Susannes egen forskning - fx om matematikken bag 'tipping points' og hvordan man vha. statistik kan forudsige sandsynligheden for at Europas varme havstrøm vil kollapse i dette århundrede
Tirsdag 5. november kl. 19-21: Tal, tilfældigheder og tipping points ved professor i statistik Susanne Ditlevsen
Statistik kan nemt misbruges og fejltolkes, men statistik spiller også en vigtig rolle i at forstå verden omkring os. Hør om statistikkens heldige og mindre heldige historier og dyk ned i den nyeste forskning omkring tipping points i klimaet.
Når salget af cykelhjelme stiger er der flere cykelulykker. Ergo er det farligt at køre med cykelhjelm! Eller er det nu også det? Måske bliver der solgt flere cykelhjelme fordi det er blevet farligere at cykle i trafikken? Men er det nu også rigtigt? Måske bliver der bare solgt flere hjelme og der er flere ulykker fordi der er flere der cykler? En sammenhæng betyder ikke, at der også er en årsagssammenhæng. Statistik kan nemt misbruges og fejltolkes, men statistik har spillet og spiller også en meget vigtig rolle i at forstå og afdække hvordan verden hænger sammen. Mange videnskabelige opdagelser er først blevet gjort udelukkende ved at undersøge statistiske sammenhænge - og først senere er de underliggende årsager blevet opdaget og forstået.
Kom og hør professor i statistik Susanne Ditlevsen fortælle om statistikkens heldige og mindre heldige historier - fra sømænd med skørbug, til børnedødelighed på fødselsklinikker, en teknisk fejl i en rumfærge der havde fatale konsekvenser og mulig racisme i amerikansk politi.
I foredraget vil du også dykke ned i Susannes egen forskning - fx om matematikken bag 'tipping points' og hvordan man vha. statistik kan forudsige sandsynligheden for at Europas varme havstrøm vil kollapse i dette århundrede
![Fortidens og fremtidens vilde natur](https://www.kultunaut.dk/perl/images/dkbib/W160H160_sitesdefaultfiles202407Fortidensogfremtidensvildenatur169udentekst.jpg)
12
NOV
Diverse |
Foredrag
Fortidens og fremtidens vilde natur
Kultur- og Aktivitetscentret STIEN, kl. 19-21.
Tirsdag den 12. november 2024, kl. 19-21.
Sted:
Videnskabeligt foredrag.
Klub 'High Five Five' og Furesø Bibliotekerne byder atter velkommen til live-stream af naturvidenskabelige foredrag fra Aarhus Universitet. Niveauet er højt og udfordrende, men alle kan få udbytte af foredragene uanset faglige forudsætninger.
Tirsdag 12. november kl. 19-21: Fortidens og fremtidens vilde natur ved naturrådgiver Anne Eskildsen, professor i biodiversitet Rasmus Ejrnæs & professor i økologi Hans Henrik Bruun
Mange dyre- og plantearter er i disse år i tilbagegang - men hvornår begyndte nedgangen og hvad er årsagerne? Lær naturens spilleregler at kende for bedre at komme de truede arter til undsætning.
I disse år er mange dyre-, plante- og svampearter i massiv tilbagegang eller allerede uddøde - både i Danmark og i mange andre lande. Men hvornår begyndte nedgangen og hvad er årsagerne? Hvordan kunne mange planter og sommerfugle alligevel finde levesteder i middelalderens danske kulturlandskab - fx side om side med landbruget? Truslerne mod den vilde natur er menneskeskabte, men vi mennesker har også nøglen til at vende tilbagegangen til fremgang.
I aftenens foredrag vil du høre tre eksperter fortælle om årsagerne til den vilde naturs tilbagegang og om mulighederne for at vende udviklingen:
Du vil i foredraget få indsigt i naturens spilleregler - herunder de naturlige økosystemer i Danmark - da det at kende naturens spilleregler er en del af løsningen som vil for alvor give plads til de truede arter
Tirsdag 12. november kl. 19-21: Fortidens og fremtidens vilde natur ved naturrådgiver Anne Eskildsen, professor i biodiversitet Rasmus Ejrnæs & professor i økologi Hans Henrik Bruun
Mange dyre- og plantearter er i disse år i tilbagegang - men hvornår begyndte nedgangen og hvad er årsagerne? Lær naturens spilleregler at kende for bedre at komme de truede arter til undsætning.
I disse år er mange dyre-, plante- og svampearter i massiv tilbagegang eller allerede uddøde - både i Danmark og i mange andre lande. Men hvornår begyndte nedgangen og hvad er årsagerne? Hvordan kunne mange planter og sommerfugle alligevel finde levesteder i middelalderens danske kulturlandskab - fx side om side med landbruget? Truslerne mod den vilde natur er menneskeskabte, men vi mennesker har også nøglen til at vende tilbagegangen til fremgang.
I aftenens foredrag vil du høre tre eksperter fortælle om årsagerne til den vilde naturs tilbagegang og om mulighederne for at vende udviklingen:
- Rasmus Ejrnæs, professor i biodiversitet, vil tage dig med tilbage til vores dybe forhistorie til en tid hvor planeten endnu myldrede med store eksotiske dyr - blandt andet huleløver.
- Hans Henrik Bruun, professor i økologi, vil være din guide på en tidsrejse gennem det historiske landskab, som var domineret af blomster- og insektrige enge og overdrev med bredkronede træer, og gennem 1800-tallets industrialisering af landbrug og skovbrug.
- Anne Eskildsen, ph.d. i biologi og naturrådgiver, vil tage dig helt frem til nutiden, hvor biodiversiteten er presset, men hvor flere aktører melder sig på banen i kampen om at skabe bedre forhold for den vilde natur i Danmark. Hør Anne fortælle om en række naturforbedrende projekter der allerede er søsat eller planlagt rundt om i Danmark - både initiativer hos private borgere, hos myndighederne og hos store og små erhvervsvirksomheder.
Du vil i foredraget få indsigt i naturens spilleregler - herunder de naturlige økosystemer i Danmark - da det at kende naturens spilleregler er en del af løsningen som vil for alvor give plads til de truede arter
![Videnskaben bag øl](https://www.kultunaut.dk/perl/images/dkbib/W160H160_sitesdefaultfiles202407Videnskabenbagoel169udentekst.jpg)
19
NOV
Diverse |
Foredrag
Videnskaben bag øl
Kultur- og Aktivitetscentret STIEN, kl. 19-21.
Tirsdag den 19. november 2024, kl. 19-21.
Sted:
Videnskabeligt foredrag.
Klub 'High Five Five' og Furesø Bibliotekerne byder atter velkommen til live-stream af naturvidenskabelige foredrag fra Aarhus Universitet. Niveauet er højt og udfordrende, men alle kan få udbytte af foredragene uanset faglige forudsætninger.
Tirsdag 19.november kl. 19-21: Videnskaben bag øl ved leder af Carlsberg Laboratorium, Birgitte Skadhauge & brygmester Erik Lund
Hos Carlsberg brygger de ikke kun øl - deres traditionsrige forskningslaboratorium har gennem årene udviklet viden og nye teknikker som også har forbedret produktionen af øl. Carlsberg Laboratorium har desuden bidraget til den grundlæggende naturvidenskab da forskere på laboratoriet har gjort flere store videnskabelige opdagelser - fx rendyrkningen af gær, udviklingen af pH-skalaen og den klik-kemi som Morten Meldal fik Nobelprisen for i 2022.
Der ligger en masse videnskab til grund for det gode øl, og i dette foredrag kan du dykke med ned i forskningen i og udviklingen af de ingredienser som bruges til ølproduktionen. Hør lederen af Carlsberg Laboratorium, Birgitte Skadhauge, og laboratoriets brygmester, Erik Lund, fortælle om forædling af byg og humle og hvordan man dyrker dem bæredygtigt.
Du vil også høre om hvordan spiring af byg - dvs. maltning - kan give forskellige malttyper med forskellig smag. I Carlsberg Laboratorium arbejder de også på udviklingen af nye typer af gær som ikke danner alkohol, men stadig gærer. Disse nye gærtyper kan bruges til produktion af alkoholfrit øl uden at skulle anvende forskellige efterbehandlinger der kan påvirke smagen af øllet.
I foredraget vil du derudover få indsigt i den nyeste banebrydende teknologi inden for klimatolerante fødevarer. Teknologien bruges til at finde nye forbedrede egenskaber i planter som kan øge deres kvalitet eller udbytte under forskellige klimatiske forhold. Det er ikke kun forskning i nutidens planter der kan hjælpe med klimatilpasningen af fødevarer: hør om fundet af 2 mio. år gammelt DNA fra planter og træer i Nordgrønland som kan give indblik i hvordan fortidens planter tilpassede sig deres skiftende klima.
Under foredraget får du serveret små smagsprøver på fem udvalgte øltyper. Du smager dem én efter én efterhånden som de gennemgås i foredraget.
NB. Dette foredrag varer en halv time længere end normalt
Tirsdag 19.november kl. 19-21: Videnskaben bag øl ved leder af Carlsberg Laboratorium, Birgitte Skadhauge & brygmester Erik Lund
Hos Carlsberg brygger de ikke kun øl - deres traditionsrige forskningslaboratorium har gennem årene udviklet viden og nye teknikker som også har forbedret produktionen af øl. Carlsberg Laboratorium har desuden bidraget til den grundlæggende naturvidenskab da forskere på laboratoriet har gjort flere store videnskabelige opdagelser - fx rendyrkningen af gær, udviklingen af pH-skalaen og den klik-kemi som Morten Meldal fik Nobelprisen for i 2022.
Der ligger en masse videnskab til grund for det gode øl, og i dette foredrag kan du dykke med ned i forskningen i og udviklingen af de ingredienser som bruges til ølproduktionen. Hør lederen af Carlsberg Laboratorium, Birgitte Skadhauge, og laboratoriets brygmester, Erik Lund, fortælle om forædling af byg og humle og hvordan man dyrker dem bæredygtigt.
Du vil også høre om hvordan spiring af byg - dvs. maltning - kan give forskellige malttyper med forskellig smag. I Carlsberg Laboratorium arbejder de også på udviklingen af nye typer af gær som ikke danner alkohol, men stadig gærer. Disse nye gærtyper kan bruges til produktion af alkoholfrit øl uden at skulle anvende forskellige efterbehandlinger der kan påvirke smagen af øllet.
I foredraget vil du derudover få indsigt i den nyeste banebrydende teknologi inden for klimatolerante fødevarer. Teknologien bruges til at finde nye forbedrede egenskaber i planter som kan øge deres kvalitet eller udbytte under forskellige klimatiske forhold. Det er ikke kun forskning i nutidens planter der kan hjælpe med klimatilpasningen af fødevarer: hør om fundet af 2 mio. år gammelt DNA fra planter og træer i Nordgrønland som kan give indblik i hvordan fortidens planter tilpassede sig deres skiftende klima.
Under foredraget får du serveret små smagsprøver på fem udvalgte øltyper. Du smager dem én efter én efterhånden som de gennemgås i foredraget.
NB. Dette foredrag varer en halv time længere end normalt