FanøKalender.dk
Dato
Genre
Søg
![Indtast nyt arrangement](https://www.kultunaut.dk/images/indtast.gif)
Sidst rettet
4/8 2023
Haderslev Kunstforening
"Kunsthuset" -det gamle havnekontor, Jomfrustien 526100 Haderslev
Tlf: 30 34 06 19
Åbent: : Onsdage 16-18 lørdage/søndage og helligdage 13 -16
Entré: Gratis
Haderslev Kunstforening formidler dansk og udenlandsk kunst, af anerkendte kunstnere, i alle genrer og stilarter.
Vi arrangerer løbende udstillinger, afholder foredrag og filmvisninger, ligesom vi arrangerer udflugter og rejser.
Alle er velkomne i Kunsthuset både til ferniseringer og når vi har åbent ved udstillinger og andre arrangementer
![](https://www.kultunaut.dk/perl/images/stedupload/w300_8324.jpg)
![Kultunaut](https://www.kultunaut.dk/images/nautlogo/nautlogo-989898-trans.png)
Viser 1 event
fra/efter 12. sep. 2024
![Fernisering på udstillingen Polyfoni](https://www.kultunaut.dk/perl/images/user/W160H160_ZMD8k9UZ9-HNB8EHopPAzAAAAA4-ZrB5u8iM1cFzAHyr6LAuDAAAABs.png)
22
SEP
Udstilling |
Billedkunst
Fernisering på udstillingen Polyfoni
Haderslev Kunstforening, kl. 14:00.
Lørdag den 10. august til søndag den 22. september 2024, kl. 14:00.
Pris: Fri entré
Sted:
Polyfoni, en udstilling af Bjørn Kromann-Andersen og Bente Lilja Lyhne. Kunstforeningen byder på vin og hyggeligt samvær. Begge kunstnere vil være til stede til ferniseringen. Udstillingen kører indtil den 22/9 Åbent weekender og helligdage kl. 13-16.
Polyfoni
Kromann-Andersen og Lyhnes værker spiller flerstemmigt sammen, flerstemmighed på den måde, at den enkelte stemme spiller med sit helt eget udtryk, men samtidig indgår i det samlede billede, der skabes overtoner og beskueren inviteres med, til at lave nye forbindelser.
Bente Lilja Lyhnes værker er kendetegnet af omgivelsernes almindeligheder, f.eks. frosne overflader på vandpytter, ligesom hun i isen finder smukke formationer og organiske mønstre. I en serie monotypier med fotoprint, opfordres man til at dvæle ved isens poetiske krakeleringer.
Jord, bliver brugt som et slags erindringsstof bl.a. i værket med titlen "Som Marsjord", hvor jorden stammer fra mikrobiologisk afdeling på AAU og er den jord man bruger i forskning af planeten Mars, når man prøver at skabe et "marsmiljø".
I kontrast til det jordnære opererer malerierne i det ubevidste rum, hvor der kan læses alt det ind, som ligger mellem erindring og fantasi.
Bjørn Kromann-Andersen tager afsæt i klassisk skulpturforståelse, men hvad der ved første øjekast ligner tredimensionelle tegneseriefigurer, viser sig ved eftersyn at være en slags tableauer, sider af den menneskelige adfærd, forsvar, aggression m.m.
Arbejderne er i en vis forstand diskrete, deres indbyggede mørke, skeptiske eller makabre elementer skjuler sig halvt bag det sjove, i surreelle sammenstillinger eller, som i grafikken det pasticheagtige.
I grafikken mærkes mørket som et udtryk af naturens uudgrundelighed og indimellem også som en slags skæbnesvangerhed
I begge genrer er der sirlighed i detaljerne og en organisk formfornemmelse
Kromann-Andersen og Lyhnes værker spiller flerstemmigt sammen, flerstemmighed på den måde, at den enkelte stemme spiller med sit helt eget udtryk, men samtidig indgår i det samlede billede, der skabes overtoner og beskueren inviteres med, til at lave nye forbindelser.
Bente Lilja Lyhnes værker er kendetegnet af omgivelsernes almindeligheder, f.eks. frosne overflader på vandpytter, ligesom hun i isen finder smukke formationer og organiske mønstre. I en serie monotypier med fotoprint, opfordres man til at dvæle ved isens poetiske krakeleringer.
Jord, bliver brugt som et slags erindringsstof bl.a. i værket med titlen "Som Marsjord", hvor jorden stammer fra mikrobiologisk afdeling på AAU og er den jord man bruger i forskning af planeten Mars, når man prøver at skabe et "marsmiljø".
I kontrast til det jordnære opererer malerierne i det ubevidste rum, hvor der kan læses alt det ind, som ligger mellem erindring og fantasi.
Bjørn Kromann-Andersen tager afsæt i klassisk skulpturforståelse, men hvad der ved første øjekast ligner tredimensionelle tegneseriefigurer, viser sig ved eftersyn at være en slags tableauer, sider af den menneskelige adfærd, forsvar, aggression m.m.
Arbejderne er i en vis forstand diskrete, deres indbyggede mørke, skeptiske eller makabre elementer skjuler sig halvt bag det sjove, i surreelle sammenstillinger eller, som i grafikken det pasticheagtige.
I grafikken mærkes mørket som et udtryk af naturens uudgrundelighed og indimellem også som en slags skæbnesvangerhed
I begge genrer er der sirlighed i detaljerne og en organisk formfornemmelse